Allikas: Tõuloomakasvatus 1/2022, Tanel Bulitko ja Niina Haasmaa, ETKÜ
Märts 2022
![sharolee tõumullikas](https://www.pikk.ee/wp-content/uploads/2022/03/Talutulu-Muusika-300x198.png)
BreedExpo koostööprojekt Eesti, Soome ja Läti vahel aitas leida tõuloomade ekspordiks uusi turge Kashastanis, Gruusias ja Ukrainas. Projektist annavad ülevaate Tanel Bulitko ja Niina Haasmaa Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistust.
2019. a aprillis alanud Eesti, Soome ja Läti koostööprojekt tõuveiste ekspordiks uute turgude leidmiseks BREEDEXPO lõppes jaanuaris 2022. Projekti eesmärk oli toetada lihaveise- ja piimandussektoris tegutsevaid põllumajandustootjaid tõuloomade ekspordivõimaluste leidmisel uutel turgudel – Kasahstanis, Gruusias ja Ukrainas. Tegevused viidi ellu klastripõhiselt, kaasates koostöösse ka kohalikud farmerite esindusorganisatsioonid Eestis (Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu ja Eesti Lihaveisekasvatajate Selts).
BreedExpo arendussuunad
Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu on välisministeeriumi arengukoostöö programmi raames teinud Gruusiaga ka varem koostööd veisekasvatusalaste teadmiste ja oskuste parandamiseks. Gruusiast on saanud üks enim tõuloomi eksportiv partner. Projekti perioodil müüdi sinna 618 tiinet piimatõugu mullikat, 5 tõupulli, 31 lihatõugu tiinet mullikat ja 31 lehmikut.
Ukraina esindajad on korduvalt näidanud huvi Eestist piimaveiste ostmise vastu, kuid nende osalus projektis jäi veidi tagasihoidlikuks, samuti ka müük. Projekti perioodil eksporditi 97 tiinet holsteini tõugu mullikat ja 11 tõupulli. Samuti oli takistuseks Ukraina poolt Eesti farmide tunnustamise nõue, mille kooskõlastasid lõpuks Eesti Põllumajandus- ja Toiduamet ning Ukraina vastava ameti juhtkond oktoobris 2021.
Kasahstaniga sooviti arendada lihaveiste eksporti. Praeguseks on Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistul Kasahstaniga head kontaktid. ETKÜ vahendusel on sinna müüdud 556 lihatõugu lehmikut ja 128 tiinet mullikat. Suurem huvi on olnud aberdiini-anguse ja herefordi tõu vastu. Eesti delegatsioon osales ka mullu sügisel KaZAgro näitusel tutvustamaks Eesti aretustööd ja leidmaks uusi potentsiaalseid huvilisi meie tõuveiste vastu.
Tegevused
Sihtturu farmeritele korraldati seminare ja õppepäevi, kus kajastati piima- ja lihaveisekasvatuse alaseid teemasid, anti aretusnõu, soovitusi loomade valikuks. Meie farmerid said tutvuda Soome ja Läti karjakasvatajate tegemistega, meie põhja- ja lõunanaabrid käisid Eestis. Külastati Prantsusmaa Space 2019 näitust. Projekti käigus korraldati visiite Ukrainasse, Gruusiasse ja Kasahstani.
Plaanis oli korraldada sihtturu partneritele Soome-Eesti-Läti tuur, aga Covid-19 pandeemia seda ei võimaldanud nii, nagu planeeriti. 2021. aasta lõpuks õnnestus tuua grusiinide grupp Läti-Eesti visiidile ja kasahhid külastasid Eestit.
Külalised kaugetest maadest
![](https://www.pikk.ee/wp-content/uploads/2022/03/Aserbaidzani-spetsialist-lehmikuid-valimas-BreedExpo-Tanel-Bulitko-300x203.png)
1.11.-4.11.2021 võõrustasime Lätist tutvumisreisi alustanud Gruusia delegatsiooni, kuhu kuulusid aretusorganisatsiooni, ministeeriumi, maaülikooli ja farmerite esindajad. Nende soov oli näha põhiliselt piimakarjakasvatust, aga näitasime ka kitse- ja lihaveisefarmi. Suur tänu Andri-Peedo talule, Nopri Talule, Tulevik OÜ-le, Pajumäe talule, Pakar ASile, kes külalised vastu võtsid ja oma tegemistest ülevaate andsid. Grusiinide tagasiside oli positiivne.
Nädal hiljem saabus Eestisse Kasahstani grupp (farmerid, ametnikud ning anguse, herefordi ja kasahhi valgepealise veisetõu organisatsioonide juhid), et tutvuda lihaveisekasvatusega. Delegatsioon külastas kõigepealt ETKÜ seemendusjaama Raplamaal.
Farmituuri kordamineku eest suur tänu Lelle POÜ-le, Kaiu LT OÜ-le, Westfarm OÜle, Linnamäe Lihatööstus OÜle, Ohtla Lihaveis OÜle, Topi Mõis OÜle, Tsura Talu OÜ-le, Puutsa talule, Pirgo Angus OÜ-le. Külalised olid väga huvitatud meie lihaveisekasvatusest ja tänusõnadega ei oldud kitsid.
Kasahstani delegatsioon oli eriti kõrgetasemeline, kuna osalesid kolme tõu (aberdiini-anguse, herefordi ja kasahhi valgepealise (Qazaq Aqbas)) aretusorganisatsioonide tegevjuhid. Loodame, et saime anda hea ülevaate Eesti aretustööst ning võimalikust koostööst tulevikus.
Koostöö on oluline
Projekt oli unikaalne, sest osalesid Eesti, Soome ja Läti farmerite organisatsioonid. Sageli soovitakse osta mitu korda rohkem tõuveiseid, kui üks riik pakkuda saaks, ja seetõttu on vaja teha koostööd, et tagada vajalik arv veiseid müügiks.
Eestist oli projekti eestvedaja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda. Suur tänu neile toetamast tõuaretuse valdkonda. Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu tänab kõiki, kes koostööprojekti panustasid.
Loodame, et saame ka edaspidi olla Eestimaa veisekasvatajatele toeks tõuveiste ekspordi vahendamisel.
Toimetaja: Liina Ulm