Edulugu algab konkurentide koondumisest
Eesti Kalatootjate Keskühistu Paldiskisse rajatud kalajahu- ja kalaõlitehase praegused kolm omanikku tegutsesid veel mõni aasta tagasi üksteise konkurentidena.
Eesti Kalatootjate Keskühistu Paldiskisse rajatud kalajahu- ja kalaõlitehase praegused kolm omanikku tegutsesid veel mõni aasta tagasi üksteise konkurentidena.
Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi looduskaitsebioloogide uuringust selgus, et küpse segametsa lageraiumine muudab sealse linnustiku oluliselt vaesemaks.
MES nõuandeteenistus korraldab enne peagi algavat pindalatoetuste taotlusvooru kokku 8 infopäeva
Kuigi põhust ja muudest jäätmetest biokütuse tootmine on viimasel kümnendil populaarsust kogunud, jätab selle keskkonnasõbralikkus kohati soovida ja pole ka kõige odavam. Eesti Maaülikoolis kaitstud doktoritöö viitab, et tootmise tõhusust saaks parandada kemikaalivaba eeltöötlusega, kuid vaid bioetanoolile keskendumine on lühinägelik.
Igal aastal kaotatakse taimekahjurite ja taimehaiguste tõttu kogu maailmas hinnanguliselt kuni 40% toidukultuuride saagist. Saagi kaitsmiseks kasutatakse taimekaitsevahendeid. Mida need endast kujutavad ja milline on nende roll toiduga kindlustatuse tagamise juures?
Mis juhtub villaga lambaseljast tulles kuni see jõuab villavabrikusse? Selle kohal on üks suur „auk“. Naabermaades on see lahendatud ning Eesti võiks nendest eeskuju võtta. Kuula kogu villavabrikute arutelu Villavebinari 2 osast.
Euroopa akadeemiate teadusnõukoja raportis „Taastav põllumajandus Euroopas“ uuritakse võimalust kasutada taastava põllumajanduse võtteid Euroopa Liidu „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegiate eesmärkide saavutamiseks.
Värskest teadusuuringust ilmneb, et lindude ja putukate koostoimeline kasu tervikuna on suurem kui lindude ja putukate kasu eraldi võetuna ja kokku liidetuna.
Euroopa lihaveisekasvatajate võrgustik BovINE määratles 2022. aasta põhiteemadeks õiglasemad hinnad, alternatiivsed söödad loomade tervisekontroll enne ostmist, käitlejate koolitus stressivaba liha kvaliteedi parandamiseks ning bioloogiline mitmekesisus.
Kui jagame haritava põllumaa (1,5 miljardit hektarit) planeedi elanike vahel ära, jääb igale inimesel umbes 2000m2 põllumaad. Sellel alal peab kasvama kõik mida Emake Maa pakkuda võib