Koolitus “Mahelambakasvatus”
Pärnumaa Pärnumaa, Põllumajandusameti saalis, Kerese 4 Pärnu Pärnumaa Eesti Mahepõllumajanduse [...]
Kui Te otsitavat ei leidnud, proovige uuesti!
Pärnumaa Pärnumaa, Põllumajandusameti saalis, Kerese 4 Pärnu Pärnumaa Eesti Mahepõllumajanduse [...]
Hiiumaa Hiiu Maavalitsuses, Kärdla, Leigri väljak 5 Hiiumaa Eesti Mahepõllumajanduse [...]
Eesti lihatootjate seis on keeruline, kuna Venemaa oli EL sea- [...]
Põllumajandusministeerium tuli vastu lambakasvatajate soovile ja hakkab mahetootjatele maksma toetust [...]
Kiskjakahjude kompenseerimine, nii nagu seda praegu avalikkusele esitatakse, ongi rohkem [...]
Lambakasvatajad soovivad kiskjakahjude hüvitamise piirmäära tõstmist ja hüvitise senisest olulisemalt [...]
Koolitus: „FSSC 22000 nõuetele vastav toiduohutuse juhtimissüsteem“. Toimumisaeg: teisipäev, 24. [...]
Toidu saasteaine on toidus sisalduv aine, mida ei ole sinna lisatud taotluslikult ning mis võib muuta toidu kvaliteeti halvemaks ja olla ohtlik inimeste tervisele. Kuidas levinud taimesaadusi süües olla kindel, et need on ohutud, sellest kirjutab toiduohutuse osakonna nõunik Anneli Haugas.
Ka lambakasvatuse tööprotsesside lihtsustamiseks on olemas seadmed, mis kiirendavad töö läbiviimist ning muudavad selle füüsiliselt kergemaks. Eestis kasutatakse kaasaegsetest tehnoloogiates kõige enam EID-kõrvamärgi lugemise käsiseadet ning EID kaalupuure, mis on varustatud kaaluarvutiga. Samas on Eestis selliseid farme, kus neid tehnoloogiaid kasutatakse veel väga vähe.
Eesti Maaülikooli Rõhu katsejaama alale rajatakse roheasfaldiga juurdepääsutee. Selles asendatakse bituumen 15–25% ulatuses puidupõhisest biomassist toodetud keskkonnasäästliku materjali ligniiniga, et vähendada fossiilse materjali kasutamist. Lisaks rajatakse Rõhu aia parkla juurde vihmapeenar, mis aitab reguleerida veerežiimi ning vett puhastada.
Kohvi on üks populaarsemaid jooke maailmas ning on maailmas kaubeldava kaubana naftatoodete järel tähtsuselt teisel kohal. Kohvi valmistamiseks ekstraheeritakse klassikaliselt kuuma veega eelnevalt röstitud ja jahvatatud kohviube. Kohvi kui joogi valmistamisel tekib paratamatult jääkprodukt – kohvipaks. Seoses vastu võetud ringmajanduse direktiiviga on mõttekas vaadata kohvipaksu aga kui perspektiivset toorainet kasutamiseks erinevates valdkondades.
Järvamaa KHK põldude elurikkust hindab Karl Aru keskmisest paremaks, kõige suurema efekti annab tema sõnul segapõllumajandus. Projekti käigus rajas Karl koolimajandi põldudele rohumaaribad,